Fórum témák
» Több friss téma |
Fórum
Szóval célszerű megismerni az áramvédő (FI relé) és a kismegszakító működési elvét, ezek közötti különbséget.
Ha csak egyetlen fázisra nézzük: - áramkört indítsuk technikailag a fázis felől. FÁZIS -> áramvédő -> kismegszakító -> fogyasztó -> NULLA. 1. Zárlat lehet a fázis-nulla között. Azaz az áramkörben lévő kismegszakító leold, ha nanank értékét (pl: 10A) átlépi (a mennyivel és mennyi ideig az pedig a kismegszakító típusának, áramkörnek a függvénye, de most lényegtelen részlet). 2. Zárlat lehet a fázis-föld között. Kismegszakító ismét leold, leoldhat az áramvédő is (ki a gyorsabb). 3. zárlat lehet nulla-föld között. Erre az áramvédő oldhat le, bizonyos körülmények között (most nem részletezem). Az áramvédő a fázison elmenő és nullán visszajövő áram közötti különbséget figyeli (Delta I, ez lakossági áramkörökben 30mA-es áramkülönbségnél old le). Az áramvédőn ez rajta is van. A másik paraméter (pl: 25A, 40A, 16A) azt jelzi, hogy mekkora áram folyhat át ÜZEMSZERŰEN és MAXIMUM az áramvédőn (lásd a fenti zárt áramkör leírását). Attól, hogy a 24 (ami 25 lehet inkább) 16-ra lett cserélve, csak arra volt jó, hogy kevesebbet tud az áramvédő elviselni. Ha például lenne 32A-es áramszolgáltatói kismegszakító (az a plombált) felrakva, akkor a 16A-es áramvédő gyenge oda. De még 25A esetén is határeset a 25A-t tudó áramvédő. Persze lehet rosszul bekötve az áramvédő, lehet rosszul vezetékezett mértoldali főelosztó, hiányzó vagy nem jó értékű földelőszonda is. Azért ez több mint 3 vezeték, meg kellene tudni hogy miként is van. De mindentől függetlenül lehet rossza az áramvédő is, ezt ki lehet mérni. Tesztgombra meg alapvetően működnie kell.
Röviden egy háztartásnál mit védjen egyetlen, vagy akár külön-külön több készülék:
- minden dugaljáramkört 32A-ig - minden világítási áramkört - "vizes, párás helyiségekben" mindent - minden gázkészüléket/gázkazánt Bővebben: MSZ HD 60364-4-41:2018 Áramütés elleni védelem 411.3.3. Csatlakozóaljzatok és szabadtéri használatú, mobil fogyasztókészülékek további követelményei: Legfeljebb 30mA névleges kioldóáramú áram-védőkapcsolóval (RCD) kiegészítő védelmet kell biztosítani: - a képzetlen személyek által használt és általános használatra szánt legfeljebb 32A névleges áramú váltakozó áramú csatlakozóaljzatok, és - a szabadtéri használatú, legfeljebb 32A névleges áramú váltakozó áramú mobil fogyasztókészülékek esetében. 411.3.4. TN- és TT-rendszerek világítási áramköreinek kiegészítő követelményei Az egyedi háztartások váltakozó áramú világítási végáramköreit legfeljebb 30mA névleges kioldóáramú áram-védőkapcsolót tartalmaz kiegészítő védelemmel kell ellátni. MSZ HD 60364-7-701:2007 Helyiségek fürdőkáddal vagy zuhannyal 701.415.1. Kiegészítő védelem: áram-védőkapcsolók A fürdőkádat vagy zuhanyt tartalmazó helyiségekben minden áramkört egy vagy több, legfeljebb 30mA névleges kioldóáramú áram-védőkapcsolóval (RCD-vel) kell védeni. Kivéve: villamos elválasztással és SELV/PELV-el védett áramköröknél. 701.30.3.a) Azokra az áramkörökre, amelyek csak rögzítetten szerelt vízmelegítőket táplálnak, a legfeljebb 30mA névleges kioldóáramú áram-védőkapcsolóval megvalósított kiegészítő védelem alkalmazása nem előírás. Utóbbi egy buta átvett összeurópai elgondolás, bekötéstől függetlenül minden vízmelegítőhöz erősen ajánlott áramvédőt alkalmazni, hiszen a többé-kevésbé vezetőképes vízzel könnyen veszélyes állapot állhat elő egy felhasadt fűtőszál esetén, főleg a sokkal kisebb ellenállású vizes bőrfelülettel érintkezve ill. az asszony/gyerek fürdése közben. Vízmelegítőkhöz elegendő a legolcsóbb AC típus, minden másra minimum A-t tennék, vezérelt hálózatnál a bojlerhez megoldható akár a kombinált kismegszakító+áramvédő beépítése az éjszakai főáramkörbe. Többek között ezért vannak tiltva minden erővel hazánkban is az "ionkazánnak" nevezett ruszki? csodák. 7/2016. (II. 22.) NGM rendelet, 4.2.7 a) Olyan gázfogyasztó készülék, amelynek villamos hálózati csatlakoztatása van, és áram felvétele nem éri el a 30 A áramerősséget, a villamos hálózatnak csak olyan részéről táplálható, amelyet testzárlat esetében (a tápláló áramkörbe, a tápláló elosztóba vagy az azt megelőző táplálásba iktatott) 30 mA érzékenységű vagy ennél érzékenyebb áram-védőkapcsoló önműködően lekapcsol. Nem szabvány szerinti ösztönzés, hogy minden lakásba bekerüljön végre az áramvédő: 40/217. (XII.4.) NGM rendelet, 1.13.3. - Lakóépületekben lévő, bérleménynek nem minősülő lakások villamos berendezésén az időszakos villamos biztonsági felülvizsgálat elhagyható, ha a következő két feltétel együttesen teljesül: a) fázisonként 32 A-nél nem nagyobb névleges áramerősségű túláramvédelem van, és b) 30 mA-nél nem nagyobb érzékenységű áram-védőkapcsolóval védettek a felhasználói berendezések. Tehát ha az első áramvédőt a lakáselosztódban egyből a mért fővezeték után építed be, úgy hogy az elosztódban lévő minden áramkört védi (kivéve a melléképület betápkábelét, ha innen ágazik le) és a második ÁVK a melléképületedben is minden aláramkört védeni fog, akkor nagy vonalakban szabványos lesz (az áramvédők szemszögéből). Ezen kívül ha van vezérelt csatlakozásod, akkor még egy harmadik áramvédő is szükséges lesz.
Még egyszer nekifutva:
A TYN416 típus 400V, 16A, a TXN612 pedig 600V, 12A. A BT151-800R pedig 12A és 800V. Szóval mind a kettő helyre nem lesz jó, mert az első típus 16A-es, és helyette nem lesz jó egy 12A-es tirisztor. Ha mind a kettő helyre ugyanazt szeretnéd, akkor legalább 600V 16A-es tirisztor kellene, valami érzéketlenebb típus, aminek viszonylag nagy a du/dt éllósága, mert nincs az áramkörben kommutációs RC tag. A HEStore-nál kapható a TYN625RG, az jobb választás lenne, mint a BT151. Ha máshol vásárolnál, akkor írd meg, és nézek ott tirisztort. A cserénél figyelj arra, hogy a TXN612 háza belülről szigetelt, a TYN625 pedig nem, azaz valamilyen szigetelést kell alá tenned.
Nem jól gondolod!
Hollandban, Németben a 32A betápra a sütőt 16C4P vel kötjük. 3200 VA-re is jó 5x2,5 el. A bekötés a 16c4P-n: Be: L1, N, L1, N. Ki Barna, kék, Fekete, Szürkekék csőben. (Barna errefelé az L1, a Fekete az L2.) Ha megnézed a 7,2 kWos sütő bekötését akkor kiderül, két 3,2es cekász van benne. Tehát barna kék (az egyik cekász, Fekete szürke a másik cekász). Nálad a szaki elfelejtette a szürkét kék csőbe húzni. 16cnél azért jó, de ajánlott a 4P mert leválasztó kapcsolóként is műk.
Mi lesz a konkrét terhelés? Szakaszos vagy folyamatos 10A? Indulásnál kér nagyobb ampert pl motor, vagy azonos lesz a terhelés indulásnál és üzem közben is? Ezeket kell figyelembe venni.
Ha 10 cellát kötöttél párhuzamosan, és 10A a folyamatos terhelésed, akkor minden cella 1A-t fog leadni. Kis eltérés adódhat ha a cellák nem azonosak, pl ha nem új cellákat kötöttél össze hanem használtakat, és eltérő a belső ellenállása. Egyébként ha használt cellákból csináltad, akkor azt mindenképp egyesével tesztelni szükséges felhasználás előtt. A példánál maradva, ha 10A kell és ennyi az áramfelvétel indulásnál is és üzem közben is, akkor kis ráhagyással mondjuk 1.5-2A -es lomha biztosítékokat lehet használni cellánként. Az akku fővezetékére a pozitív ágba pedig valamivel kisebb, mondjuk 12A -es gyors biztosítékot. Ha így véletlen zárlat keletkezik a +- kábelek közt, akkor a fő 12A -es gyors kiolvadású bizti fogja szakítani az áramkört és megszüntetni a zárlatot, a cellánkénti lomha biztosítékok meg elvileg túlélik. Legalább is én valahogy így állnék neki. A hozzászólás módosítva: Máj 27, 2024
Szia!
1--általában nem szokásos(kivéve ha az óra előtt 32A kmsz vagy olvadóbetét van 63-1xxA) mert az általános esetet irják/mutatják --ez meg egy könnyités. 2-Ezeknek össze kell lennie kötve. 3- Igen.Azt hivják EPH nak . de látom mások már hamarabb válaszoltak
Ez érdekes kérdés, ha az éppen jó vezeték helyett sokkal vastagabb vezetéket lehet betenni ugyan akkora/kisebb költséggel, miért ne a vastagabbat. Elektronikánál dilemma, elég a 10V os dióda, de az 1000V-os féláron van melyiket választod? A betáp pontra felteszel egy 16A biztosítékot, kit zavar, mindentől minden ellen véd. A vezeték miatt tehetnél 32A-ost is, de nem írja elő senki hogy azt kell használni. Alternatívaként esetlegesen a védőcső marad, de azzal sem lesz költséghatékonyabb a 2,5mm2 rézkábel. ( és utólag nem gondolnám hogy olyan könnyű lenne belehúzni egy 5X4 vagy egy 5X6 os vezetéket főleg ha van közbe egy két kanyar.) Ha meg kiderül, hogy a kút mentén létesülő tárolóban nem csak világítás kell, esetleg három fázisú szivattyú ( mint írtam, ez a legfontosabb kérdés) akkor újra tervezés.
Szia!
Inkább a kifogásolható , mert a FIrelé után választod szét az áramköröket,. S azokat kell megfelelően biztositani. Főleg a világitás -tűzhely-klima-dugaljak vezetékei nem egyformák, igy a 1,5mm2hez 13A. De a tűzhely 4mm2 hez 25A kismegszakitó kellene. Ha az óra előtt , extra értékű kismegszakitó/olvadóbetét van (32A--80A ),ilyen esetben szükséges az óra és a FI relé-k közé másik kismegszakitó is. Természetesen lehet olyan FI relét kapni , ami kismegszakitóval egybeépitett .(csak az ára ? )
Felejtsd el! Számtalanszor leírták már mindenféle fórumon, hogy az autóakku sehova máshova nem jó, csak az autóba. Nem 50, akár 500A-t is le tud adni, na de csak pár másodpercre! Huzamosan egy átlagos 55Ah-s gépjármű indítóakku nem fog elviselni még 10A terhelőáramot sem. Ha nem hiszed el nekem, majd elhiszed ha 1 év után a kukába hajítod az akkut. Maximum néhány amperrel lehet őket terhelni folyamatosan.
Úgy voltam vele, hogy hirtelen kellett akkut vennem rokkantkocsiba amiben 500W-os motor van, mértem rajta áramot, átlagban 24V/10-12A az áramfelvétel. A lion csak 2 hét múlva jött volna meg, vettem indítóakkukat. Fél évet bírtak, mostanra 60%-os az állapotuk. Nem bírják, hidd el.
Pár éve, ELMŰ területen nekem 25A-ig minden probléma nélkül megadták volna a bővítést a faszekrényre.
De inkább a 32A-t választottam új mérőhellyel, amit a külső falra szereltem fel.
Szia.
Mármint olyan a rendszered, hogy: - utcáról bejön egy vagy több fázis - utcáról bejön egy PEN A fentiek mondjuk légvezetéken érkeznek, ebből a PEN maga a sodrony ekkor. Más megoldás is lehet. A PEN-re az elosztónál csatlakozik a helyi földelőszonda. Ebből a "csomópont"-ból indul ki a Nulla és a PE (földelés). Ha olyan a megoldás, akkor a PEN-ből szépen két külön pontra szét kell válni a Nulla és PE pontoknak. Innenntől a nulla áramköröknek a nulláról a földeléseknek a PE pontról kell indulni a lakás áramköreihez. Később nem is köthető össze. Ha van áramvédő relé, akkor annak már a Nulla pontból kell indulnia, a hozzá kapcsolt fogyasztóknak az áramvédő kimeneti pontja a nulla (meg értelemszerűen a fázis is). Másfelől ne mindenféle külön szakembert kérdezz, hanem az áramszolgáltatót, de leginkább egy áramszolgáltató partnert. Neki kell tisztában lenni a helyzettel, és a helyi elvárásokkal!. Ez alapján fogja tudni megmondani, hogy mi kell a 32A-hez. Ha a mérőhelyed, esetleg a légvezeték ami a házhoz megy (ha az van) nem megfelelő, akkor könnyen lehet új mérőhely. Légvezeték csere nem megy minden esetben egyéb módosítás nélkül. Egyébként igen, elvileg 32A jár "alanyi" jogon ingyen. Azaz 1x32A, vagy 3x10A. Az össz. 32A felett kábé 5000Ft/A bruttó összegre számolj mint hálózatfejlesztési hozzájárulás.
A kedves szakikat kérném, hogy oszlassuk már el a bennem lévő zavarokat.
A házunk kb 40-50 éves, aminek az elektromos hálózata még NEFH -tal lett kiépítve. A mérőszekrényben a nulla vezetők és földelések, össze vannak kötve. Azóta is így működik a rendszer, és bár többször is volt óra csere, (most már a digitális változatot tették föl) de eddig senki nem szólt hogy ez így nem jó. Pedig tudtommal ez a szabvány már nem aktuális. Az a problémám, hogy mivel konyha felújítás volt új gépekkel, (elektromos sütő, mosogatógép) teljesítmény bővítést szeretnék kérni, legalább az "ingyenes" 32A-ig. Ennek tükrében olvasgatni kezdtem, amiből a káosz származott. Ugyanis az egyik szakember szentül állítja, hogy ezt a földelési módot meg kell szüntetni, míg a másik szerint nem, sőt, az adott hálózat miatt tilos a plusz földelés kiépítése. Aztán rögtön előkerültek azok a szakik is, akik azonnal új, szabványosított mérőhely kialakítását követelnék, meg olyanok is akik nem. Most mit csináljon az átlag felhasználó? Ráadásul csak úgy, nem szeretnék feleslegesen több százezer forintot kidobni, csak mert valaki így, valaki meg úgy gondolja. Találok valakit aki a legkorrektebben és optimális költségekkel, korrekten megoldja a problémámat?
A gyári adatlap alapján kell mérni.
ha az 0,5C-t adott meg referenciának akkor annyival, ha 1C 0,1C akkor annyival. Ha 3-4,2V között akkor így, ha megengedi a 2,5-4,25 voltot akkor így. Az más kérdés hogy a hamisított celláknak ilyenje nincs hogy hiteles adatlap. Jellemzően minél nagyobb Ah, mAh egy adott méretű cella, annál kisebb a terhelőárama. Ezért van hogy egy szerszámgép akku 2500mAh egy kisáramú felhaszálású cellára meg 3400mAh-t adnak meg. Ez minden akkura igaz egyébként. Nemrég teszteltem a házi inverteremet, 24V/230V szinusz. 2 darab akku, egy 12V/90Ah PB és egy 12V/50Ah lifepo. 32A terheléssel a PB 52 perc alatt halt meg, az ugye 0,3C. terhelés és 30% kapacitást adott. A majdnem fele kapacitású lifepo beesett 12,4 voltra és ezt atomstabilan tartotta 52 percig, a sokkal nagyobb PB meg ekkorra 11V lett. Ez igen durva eltérés terhelhetőségbe a lifepo javára. Egyébként hasonló a liion kémia is csak az lassan esik, a lifepo meg viszonylag egyenes platót tart sokáig és utána nem esik hanem zuhan. Ha a PB akkut sokkal kisebb, 0,1C vagy alatta terheltem volna, meglett volna a normál kapacitása. Vagyis ugyanaz az akku lehet 90 és 30Ah kapacitású is, a használati körülményektől függően. Kb érthetően próbáltam leírni. A hozzászólás módosítva: Márc 28, 2024
Első soron a kijelző problémádra reagálva írtam a tapasztalatom az ilyen ill. hasonló tirisztoros töltőben történő használatra.
Azt kell mondjam mint az előttem szóló is tapasztalt, hogy Idézet: Bővebben: Link„A fentiek alapján az akkumulátor töltő paramétereinek mérésére alkalmatlannak minősítettem” Próbáltam így is bekötni 47 és 100µF kondival is de az áram mérés ugrálásán nem segített. Sőt mint írtam tettem a kijelző müv.erösítő nem invertáló bemenete és föld közé (ez a shunt-ön eső feszt erősítő a uC AD átalakítójának) egy 47µF és 100µF-os kondenzátort,de az sem hozott érdemi pozitív változást. Még külön neki szánt dugasztápos táplálás sem segített. Végül úgy döntöttem mivel találtam egy működő 200mV-os dvm-et, hogy maradok a töltő eredeti mérési kimenetének használata mellett. Van még egy 5A deprez műszerem talán még az hozta a legjobb eredményt ![]()
A töltő teljes teljesítményénél az áramfelvétel 3x16A, vagyis a most meglévő 32A-es fázisból is lefoglalna 16-ot a nap jó részében, nyilván amikor otthon vagytok és fogyasztókat használnátok.
Ezért az egyik bővített fázisnak (a fogyasztóid és a szokások ismerete nélkül) szintén 32A-t mondanék, hogy a lakás áramköreit szét lehessen osztani legalább 2x16A szabad kapacitásra, ha már említetted hogy a meglévő 32A-t is elég rendesen kihasználjátok. A meglévő csökkentése butaság, ha 25A lenne a max, akkor a töltés mellett a háztartásra is kevesebb áramtartalék maradna, vagyis a legkisebb költség mellett a legbiztosabb megoldás az, ha sorban aszimmetrikusan növeljük a fázisokat, ameddig szükséges. A gyártói utasítások alapján általában egy lépcsővel magasabb áramértékű betáp javasolt, ez esetben 3xC20A. Nem kizárt hogy elketyeg C16-al is, vagy visszaveszed a töltőteljesítményt, ha van erre beállítási mód. Ezek alapján viszont a harmadik fázist is ajánlott 20A-re kérni, vagyis minimum 32-32-16-nél, de gyári ajánlásokkal 32-32-20-nál tartunk. Így is meg kell gondolni, hogy a nagy fogyasztókat hogyan érdemes átcsoportosítani, ha van villanytűzhely azt át kell alakítani többfázisú bekötésre, arról nem beszélve ha más jelentős teljesítményű oszthatatlan egyfázisú fogyasztód is van, mint pl. egy 5-10kW-os kültéri. Egyébként meg ez a töltőteljesítmény önmagában nagyobb, mint egy átlagos lakás méretezési teljesítménye, így ha két háztartás teljesítményére tartasz igényt még szép, hogy fizetni kell érte. De ha eddig a mérőhely sem volt előkészítve három fázis fogadására, akkor további jelentős költség lesz a villanyszerelő felé a komplett mérőhely átalakítása az érvényben lévő áramszolgáltatói elvárásoknak megfelelően.
Tisztelt Fórumtársak !
Szeretnék felvilágosítást kérni az Atmega 32 és az Atmega 32A közötti különbségről.Annyit tudok.hogy árban az előbbi duplája az utóbbinak.Azt tudom még,hogy a lábak kiosztása ugyanaz,és a fuse bitek 0X99-C1,az utóbbi 0x89-C1. Kérdésem,ugyan arra célra használható mindkettő? Üdv:Alita
Na, odáig jutottam, hogy az újnak a dobozát meg tudtam nézni (lásd:képek alul). Érdekes feliratok vannak rajta -és az nem is 30, csak 20LED-es.
A 2W-ból arra jutottam:2W/20LED/3,3V=0,03A. Ha a túlzást is feltételezem, akkor a 0,02A darabonként helyénvaló lehet... Gondolkodtam áramkorlaton (tranzisztoroson), de aztán meggondoltam maham. Megmertem az előkapott tápegyseget, 5,2V. Ha feltételezem, hogy 3,3V feszültség esik a LED-eken, akkor a 30 LED-hez, összesen 0,6A-hez kb 3,3Ω tartozhat. Tettem eléjük annyit, 2W-os volt a legnagyobb itthon. Végül 0,45A-mértem, ami átfolyik. És így maradt. Világít. Most már csak azt kéne kitalálnom, mit kezdek vele ![]() A hozzászólás módosítva: Jan 3, 2024
Na ez egy érdekes kérdés... Amerikában tudomásom szerint a feszültség is alacsonyabb, ami máris kétszeres áramot jelent a szokásos fogyasztókhoz. Bár a cikk pont azt írja, hogy az UK-ban alkalmazták először, lehet hogy régebben ott is alacsonyabb volt a hálózati feszültség.
A módszer elsődleges célja bevallottan a nyersanyagszükséglet (vezetékezés) csökkentése és nem a biztonság növelése. Ráadásul azon alapul, hogy statisztikailag nem lép fel olyan állapot, vagy nem történik olyan módosítás a hálózatban, ami az eleve alulméretezett vezeték (vagy túlméretezett védelem) leégését okozná. Ugyanakkor ilyen esetben a vezeték keresztmetszet és a védelem kiválasztása máris problémákat okoz: 1. A séma szerint a körvezeték mindkét vége egyetlen közös biztosítóra csatlakozik, ami felénk a 30-32A-el még egy 5mm2-hez is sok lenne. Ha bírná is a két párhuzamos 2,5-ös, akkor is felléphet az az eset, hogy ha az egyik oldal elszakad, akkor máris csak egyetlen 2,5-ös vezeték lenne 30A-re biztosítva... És ebben nem ez a legrosszabb, hanem az, hogy ezt észre sem lehetne venni, mindaddig amíg fel nem gyullad a megmaradt vezeték, vagy a másik el nem szakad... mert az egyszeres szakadást nem tudja semmi sem jelezni. 2. A statisztikára bízza azt is, hogy nem lesz a vezetékeket túlterhelő fogyasztó, ha az egyes dugaljak külön-külön vannak biztosítva 13A-re, ezzel csak azt feltételezi, hogy várhatóan kettőnél több dugaljat sosem használnak teljes terhelésen és ha azt a kettőt is túlterhelnék úgyis lenne védelem, ami kiold helyben. De a hálózat nincs felkészítve arra, ha 3-4 dugalj is egy időben van terhelve közel a névleges áramukhoz. 3. Mint említik nem lehet akárhol dugalj a körön, hiszen csak annál az egynél lesz 1/2 arányban megoszló áram a vezetékeken, ami mindkét oldalról pontosan azonos távolságra van a betáptól. Ha a dugalj a kör egyik végétől 2m-re, a másiktól 20m-re van, akkor a rövidebb vezetéken kilencszeres áram fog folyni, vagyis közel a teljes áram egy vezetékre terhelődik. Erre az esetre valamennyire védelmet nyújthat a dugaljak külön-külön történő biztosítása 13A-re, de ha jól értettem alapterülettől függően a biztosítós dugalj sem mindig kötelező. Most kapásból nem tudok olyat mondani, hogy nálunk valami tiltaná a két oldalú betáplálást, vagyis például azt, hogy a szokásos helyiség áramkör 2,5mm2-ös vezetékezésének mindkét végét ugyanarra a 13-16A-es kismegszakítóra kössük. Bár lehet, hogy van ami kizárja bizonyos helyeken, lakás célú ingatlanoknál, de ez még így szintén a nálunk elvárt teljes védelmet biztosítja azzal az előnnyel, hogy a feszültségesés és a melegedés kevesebb lesz, a földelés pedig kvázi redundáns egy szakaszon ha a nulla és a PE is körbe megy. Megoldható lenne az is, hogy 2db 6-6A-es kismegszakítóra csatlakozzon a 2,5-ös körvezeték két vége, viszont annak ellenére, hogy teljes védelmet biztosít, máris kezdődnek a problémák: - a nem egyenlő arányú árammegoszlás szükségtelen kioldást eredményezhet az egyik kismegszakítónál, ami utána a másikat is kioldaná - tehát nem helyezhető el akármekkora teljesítményű fogyasztó akárhol a hálózaton és az ellenállás arányokat mindig ellenőrizni kellene - kvázi erősen korlátozva lenne a vezetékezés és védelem biztosította teljes terhelhetőség kihasználása. - a biztonságos lekapcsolás máris problémás, mivel minden áramkör esetén legalább két helyen kell lekapcsolni. A hozzászólás módosítva: Dec 10, 2023
Ez így nem időzítő, csak egy vicc. A BD139-nek a 300mA kollektoráram mellett, valahol 40..100 között van az áramerősítése. A 10k bázisellenállás kb. 1,2mA bázisáramot ad, amivel a kollektoráram 50..120mA között lesz. A relén a feszültség kb.4,8V lesz, a trnyón meg 12V-4,8V=7,2V. Tehát a tranyót 7,2V*0,12A=866mW fogja fűteni. Azt borda nélkül már el sem viseli.
Aztán a kondi, meddig fogja biztosítani ezt az áramot? Inkább Fet tranzisztort kell használni, némi visszacsatolással, hogy a billenés gyorsan megtörténjen.
Én magamnak szerelek, a helyi napelemes cégtől veszem az eszközöket, majd ők is csinálják a lepapírozást.
Noark Ex9FP biztosítótartót adnak, hogy az kell, duplát, tehát mindkét ágba. Ebbe jön az olvadóbetét, 12A-es van nekem. A tartó 9€ még a két betét 8€. A biztosító célja nem az, hogy zárlatra leoldjon, a mögötte elhelyezett túlfeszültségvédelmet és vele együtt az invertert védi. Tehát villámcsapás esetén védi a belső hálózatodat, azzal, hogy kiég a betét. Leválasztásra is használható, ma épp úgy szereltem, hogy kivettem belőle a betéteket. Megszakításra az inverteren található tűzvédelmi előírásoknak is megfelelő kapcsolót használom, utána már bárhol bontható, de nem a biztosítótartó kitépésével szakítanám meg az áramot. Ha nincs beépített DC kapcsolód, akkor pedig szakaszolót keress, A héten forgattam az üzletükben a kezemben, négy pólusú automatának néz ki, 1000V DCre, felülre mennek a vezetékek +be +ki -be -ki, alul pedig át van gyárilag hidalva. Szerintem a ráírt áramérték a megszakítási képessége, nem viselkedik biztosítóként.
Köszi.
Megrendelem a 12A-est. Először az eredeti 11A-est rendeltem de arra azt írták, hogy jövő év közepe.
Szia!
Ha összehasonlítod a kettő védelem karakterisztikáját, akkor jól látszik, hogy az eredeti lényegesen később old le, azaz hosszabb ideig visel el nagyobb áramot, ami lehetővé teszi az ilyen indítást is. Megjegyzem, hogy az eredeti 11A-es, a vásárolt kiváltó csak 10A-es, ami szintén egy kicsi visszalépés. Az eredetihez hasonló karakterisztikájú a T11-211-11A és a T11-311-11A, mind a kettő kapható a TME-n, de másmilyen a tokozásuk, felrögzítésük. Az eredeti tokozásban 12A-es kapható, a T11-611-12A típus szintén a TME-n.
Én nem ismerem ezt a 10A/mm2 szabályt, én a szabványokat nézem, mert mint villanyszerelő, azok szerint kell szerelnem, és mint villamosbiztonsági felülvizsgáló, aszerint kell felülvizsgálni. Régen még behúzták az 1-es alut, ma már a szabvány nem enged 16-osnál kisebb keresztmetszetet telepíteni. A nem folyik és nem folyhat akkora áram közt van különbség. Emiatt szoktunk a terheléshez (is) igazítottan méretezni kábelt, ahhoz pedig túláramvédelmi szervet, mert az a kábelt védi. Tehát ha neked 4-5A az áramfelvételed, ahhoz méretezel kábelt és kismegszakítót, és így a vezetékrendszer túlterhelése esetén leold a kismegszakító. A te esetedben viszont így folyhat akkora áram amivel a vezetékedet túlterheled, de a megszakító nem old le. Gondolok itt arra, hogy abból a dugaljból hegesztesz, stb. Nekem pukkant el a cipőm talpa alatt narancssárga hosszabbító, 30m-es, 3x1-es kábel, 16A-os dugaljba dugva, a másik végén meg egy rendezvényes ugrálóvár 2 befúvó ventilátora. Amikor az elosztót mentem ellenőrizni hogy minden rendben van-e, nem melegszik e semmi, akkor léptem a kábelre aminek a szigetelését szétkentem a macskakövön, és akkor ért össze minden mindennel, és pukkant a cipőm alatt. Az áramfelvétel 10-12A volt, így a kismegszakító jogosan nem oldott le.
És valóban...
MJD3055 nem pedig NTD3055 Még más ali oldalon is a J3055G feliratos alkatrész található.. csak ott nem ahol vettem. :/ naccerű 2 hónapig jött. Meg az onseminenk is 3150 jelölés a 3055-ös alkatrésznek...amiből gyárt pont véletlenül NPN 3055 sima tranzisztor.. amit 3055-nek jelöl... ehhez is kell egy logika...mindegy. Köszi azért...most kereshetek alternatívát.. Végül is az is jó lett volna ha a NTD3055-150 60V, 9A, 150mΩ (jelölése 3150G) helyett NTD3055-094 -t veszek aminek 60V, 12A, 94mΩ értékei vannak, (jelölése 55 3094G) Valamint NTD3055L104 60V, 12A, 104mΩ jelölés (55L 104G) teljesen logikus jelölés 1 szériából. ![]() Meg találtam olyat, hogy IRFR024PBF Vishay ugyan itt eladó 9db MJD3055 NPN tranzisztor (J3055G jelöléssel) ![]()
Segítséget szeretnék kérni. Hogyan tudnám ősszekapcsolni arduino v3 shield kiegészító panelt 3DB Tb6600 Motorvezérlővel vagy küzvetlenül az arduinoval? Mutatna valaki rajszot a vezetékezéshez?
Tehát van 1 db arduino, 1db v3 shield kiegészítő panel, 3 db tb6600, és 3 db Vexta PK266-02A -c91. Van egy működö CNC-m 3018-as vezérléssel és szeretnék egy nagyobbat erősebb motorokkal Kérem segítsetek a vezetékezésben!
Üdv. úgy is van, csinálsz 555-el, egyszerű oszci kapcsolást, 32kHz-re, tekersz bele, meghajtó trafót, és egy kis impulzus trafót, ami leadja a 60V-ot, azt egyenirányítót,a kimenetre gyorsdiódával, majd megszűrőd,2x 1500uF, kondival, teszel bele porvasmagos fojtót a +ágba,és kész.
Az 555-Ic. hajtja meg a kis trafót, ami egyben, dc.leválasztást is végzi, annak szekundere hajtja meg a kapcsoló tranzisztort, But 12A, BUT18, ha ez nem áll rendelkezésre, akkor a FET-et, ami pedig kapcsolgatja, a táptrafót. ennyi A hozzászólás módosítva: Okt 29, 2023
Sok töltőt javítottam és láttam belülről, de ezek egyike sem áramgenerátoros, hanem feszültséggenerátoros áramkorláttal. Tehát fix a feszültsége, azzal tölt, de van mondjuk még rajta egy 4A-es áramkorlát, ezért sem tud nagy áram kialakulni. Van olyan töltő is (itt nekem is) amelyiknek az áramkorlátja külön kütyüvel (ami nekem nincs hozzá) programozható, hogy 4, esetleg 6 vagy épp 12A legyen.
Sziasztok Mesterek!
Nem teljesen elektronika mentes a kérdés de hátha a látencia lefedi és nem lesz baj... Tehát: a véleményetekre lennék kíváncsi milyen csatlakozóra cserélnétek a meglévő normál autós szivargyújtó dugó/aljzat kombót? Töprengés oka: 2-3 havonta kell cserélni a szivargyújtó dugót (aljzatot sokkal ritkábban) 12VDC/230VAC inverteren tipikus terhelés 60-120W. (Forrasztó páka, akksis cuccok töltése stb.) Sokféle szivargyújtó dugó volt már nálunk, jobb-rosszabb, drága -olcsó, nem jelentős különbséggel, de általában romló tendenciát mutat a minőség, tipikusan megsül, olvad a csatlakozó, deformálódik, volt hogy kinyomta magát az aljzatból, de volt olyan is amelyiket szinte be sem lehetett préselni a helyére, vagy épp folyamatosan nyomni kellett befelé kézzel.... Amire gondoltam: jó lenne olyan csatlakozót találni, amelyik valahogy rögzíthető, esetleg valami bajonett zár féle megoldású. Kibékülnék mondjuk egy hasonlóval mint a BNC csak éppen 12VDV 6-12A teljesítményszintre mondjuk több órán át is. Van ötletetek? Használtok ilyet? I l y e n a kezdőötletem, de ez kissé nagy méretű, hátha van ennél jobb megoldás is... Előre is köszi!
Az adatlap 9. ábrája tényleg fontos, ezt nem néztem bevallom. Elég komoly teljesítmény disszipálódik. Vcc 16.5V mellett, ha 2x10W hasznos teljesítményen van hajtva, akkor kb 15.5W a disszipációja, a hatásfok meg 55% körüli.
A fenti gondolatmenetemmel, tudom, hogy nem pontos, csak eligazításnak esetleg, de lehet tutál blődség az egész, de abbahagyom az agyalást, nem való ez annyira nekem. ![]() -10W megy a hangszóróra 8 Ohm mellett. 10=i*i*8, ebből i=1.12A -TDA 4 Ohm kimeneti impedancia, akkor P=(10/8)*4 =5W Hatásfok: =10/15=66%, ami bár nem annyi mint az ábrán, de na... Szóval ha ilyesmi ökölszabály létezne, azt jobban érteném. Ha totál bolondság amit írtam, kérlek ne nevessetek ki, csak próbálom megérteni. 4Ohm hangszórónál meg még ennél is sokkal rosszabb a helyzet, mert akkor épp megint 10W menne a fűtésre. De tényleg abbahagyom, nem értek hozzá, csak kicsit utána próbáltam gondolni. |
Bejelentkezés
Hirdetés |