Fórum témák
» Több friss téma |
Persze, mert így a saját visszárama terhelte. Aztán az hozta létre a nyomást is, ami szétvetette. Arra kérlek, figyelj oda, mert ezek a dolgok azért balesetet is okozhatnak. A szemed ilyen esetben könnyen megsérülhet. Vigyázz, mert a hálózati áram már nem játék. Sok ember tisztelné utólag, de már nincs rá lehetősége.
milyen trafót javasoltok ehez az erősítőhöz? erősítő hány voltosat hány ampereset VA?
Leírtuk, de kérdezd Danamant, Ő valószínűleg jobban tudja, mint én, vagy Sebi, vagy Proli007.....
ha ez van odaírva, hogy +- 12V akkor egy 2* 12V-os traf kell nem? Kössz a hasznos oldalt ténleg nagyon hasznos
![]()
A kutya, meg a macska! Hát, Te tényleg nem értesz semmit? Pár hsz-el lejjebb írtam, hogy a kondi csúcsértékre töltődik. A trafó feszültségét effektív értékben adják meg, de Te ezt se tudod, mi fán terem, igaz?
Én is szeretném átnézni az oldalt, de a djvu nem stimmel a gépemnek.Köszi
A fájlok .djvu kiterjesztésűek.
:google: (Annyit még segítek, hogy van egy .org végű az első náhány találat között.) Szerk.: pittyu! Neked is a barátod ![]()
Jól van na !! Barátom hát .Turkálok is eleget. De a fiamat szoktam megkérni hogyha fel kell tölteni valamit. Az ifjú titánoknak ez jobban megy( és lenézik az aggokat.)
![]()
te milyen trafót ajánlasz az erősítőhöz?
Szia Gyurix.
Én csak jóindulatból szeretnélek téged megvédeni a csalódástól, és attól, hogy elmenjen a kedved az elektronikától. Ahogy az előttem szóló tapaszalt kollegák is írták, először az alapokat kell elsajátítani, s aztán egyre bonyolultabb áramköröket építeni. Szerintem a fórumozók 90%-a, (ha nem 100), valószínűleg egy astabil multivibrátort épített először elektronikai pályafutása kezdetén. Ahogy én is. Aztán ha megvolt a sikerélmény, haladtunk tovább. Először meg kell érteni az áramkör részletekbe menő működését, ahogy - Kedves barátom, Attila86 is fogalmazta -. Így van. Ha javasolhatom, építs Te is egy astabil-t először. (1,vagy 2 led-es villogó). Annak idején én is bementem a csőbe, építettem egy kapcsolást, ami meghaladta tudásomat (digitális) és nem működött. Ekkor elkeseredtem és úgy döntöttem, hogy kezdem a 0-ról. A digitális vonalon fejlesztettem magam és még mindíg van mit tanulni. ![]() ![]() Üdv!
Azt én is összeraktam, de ez a kites dolog ez tényleg egyszerű. Illetve egyszerűnek tűnik. Előbb volt kis (labor?) tápom (igaz, akkor még trafó nélkül), meg tápegységem a minidrillhez, mint az astabil villogóm...
A tápot csak össze kellett forrasztani (ellenállásokat azonosítani, miegymás), utána a fúró táphoz kellett kapcsolási rajz alapján egyenirányítást csinálni (tisztára meglepődtem, azt hittem, a táp az, amit összeforrasztok, majd a 230-ba bedugok). Na ez kicsit több utánajárást igényelt. Milyen trafót vegyek? Ha 12V kell, mekkora is legyen a fesz.? Hány Amper? Meg persze az összeszereléssel járó lábakat nem felcserélni, stb. A vége az lett, hogy a két kit kapott egy 12V 5A + 2x15V kb. 1,33 A (összesen 100 VA a mag miatt) toroidot. Szóval bele lehet jönni. A fúró megy, a táppal is vidáman meg-megsütök néha ezt-azt. Mert minden nem sikerülhet elsőre ![]() Azt bevallom, nem keveset meresztettem a szememet, felfedeztem a fórumon kívüli világot is... Szóval hajrá! És tessék az elején kezdeni, ahogy ManGroove javasolta! A labortápot, meg a fúrós tápot nem értem még én sem egészen, de az egyenirányítás, meg a trafós része az már világos. (annyit segítek, hogy ezeket kellett magamtól csinálni... ![]()
de én úgy vélem ha van egy adott kapcsolási rajz akkor nincs semmi bonyolúltság benne.de elindulok a te javaslatod szerint és megkérdezem , hogy hol találom az egy vagy két ledes villogót
akkor ha van egy 9V-os trafóm annak az egyenírányított értéke graetz-el és pufferkondival 12,69 V lessz?
Nem, mert a diódák nyitófeszültségét le kell vonni és egy graetz hídban egyszerre mindig 2 van nyitva.
ok és ez kb hány voltot jelent mekkora a nyitófeszültség egy diódának?
Kicsit több önállóságot. Keress rá google-ben a "dióda nyitófeszültsége" szavakra.
Nem vagyok biztos benne de szerintem ehez nem elég egy mezei egyenirányítás meg simítás mert stabilabb feszkó kell neki, de lehet hogy nem így van.
amúgy szerintem szerezz be egy szimulátorprogramot abban tesztelgetheted mi hogy van. Ajánlom figyelmedbe deguss irományát:Egyenirányítók tápegységek
hol találok ilyen szimulátor programot?
pl: MultiSIM (én ezt használom)
vagy Tina meg még 1000féle van keress rá gúglival mert ám neked is a barátod!! ![]()
Sziasztok!
A mellékelt képen a két kondinak (ami ugye zavarszűrés miatt van ott) muszály nem elkónak lennie? Mert 0,33µF-os csak elko van itthon ![]()
miből gondolod hogy nem elko kellene oda?
semmi baja nem lesz, ha elkot raksz bele (persze a bemenőfeszt azért bírja, és polaritáshelyesen, mert bumm lesz!!) csá
Hello!
Tulajdonképpen nem zavarszűrés, hanem a stabilizátor gerjedése miatt vannak a kondik. Tehát, jobb nem elkót használni. Viszont 47nF..680nF-ig minden meg szokott felelni. Sok esetben tantál elkót alkalmaznak (ami jó kicsi) de én nem javaslom tápegységben történő használatát. (A negatív feszültségű tápok hajlamosabbak a gerjedésre) üdv! proli007
Szóval a 330nF-os helyett mehet minden egészen 47nF-tól 680nF-ig... Akkor megpróbálok a hozzá legközelebbit választani!
Köszi a gyors választ gulyi88-nak is, de akkor inkább maradok a kerámiánál :yes:
Nem muszáj, mint ahogyan nem muszáj pont 0,33 és 0,1µF-nak sem lenniük. A bemenetre szokásos tenni egy nagyobb elkót (terheléstől függően, amperenként 1000µF-ot), és közvetlenül a szabályzóhoz egy 100-220nF-os kerámia (ez a legjobb) vagy blokk-kondenzátort. A kimenetre a 100nF kerámia a szokásos, szintén közvetlenül a szabályzó lábainál. De az érték nem kritikus tehetsz 150 vagy 220nF-ot is. A lényeg, hogy kicsi legyen a soros induktivitása és ellenállása (sajnos az elkó nem ilyen, ezért nem elég önmagában).
Hello.
Ha így oldom meg a tápegység mérőegységének és hűtő egységének az energia ellátását, ez így megfelelő? Ez külön tápáramkör, független a szabályozható tápegységtől, nehogy mérési és egyéb hibák lépjenek fel. Köszönöm szépen. Üdv!
Szia Barátom!
Köszönöm. Ott törtem a fejem, ha ugye ahogy a rajzon is látható, közös test ponton vannak a stabok. És esetleg ez nehogy befojásolja a panelmérőt, mert a panelmérő és a ventillátor testpontja is közös lesz ezáltal. Bár a kimeneten ott vannak a 100n-os szűrőkondik, melyek kiszűrik a nagyfrekis zavarokat. |
Bejelentkezés
Hirdetés |