Fórum témák
» Több friss téma |
Mielőtt kérdezel, a következő két dolgot ellenőrizd!
I. A helyes tápfeszültségek megléte.
II. A kimeneten van-e egyenfeszültség.
Élesztés.
Üdv.
Az mitől van, hogy tesztelés közben a szkópom kábele elégett? 4 ohm-mal próbáltam volna, szinusz oké de csak valami 12V ac láttam a multin. Aztán védelem bekapcsolt, majd ezt többször átnézve, újra próbálni és elkezdett égni a kábel. Idézet: No erről mesélj egy kicsit... ilyet még nem hallottam, láttam..„szkópom kábele elégett?” ![]()
Az a helyzet, hogy sikerült szerezzek egy igazi kínai erősítőt. Gondoltam letesztelem 4 ohm -mal. Aztan adtam rá gépről 1kHz szinuszt. 12vac volt a kimeneten es ott le is kapcsolt, de a szinusz nem lapult be. Aztán kezdett büdös lenni valami. Majd a kábelről leégett a gumi, és a vezeték is elszállt benne. Meg kell blankoljam.
Sziasztok!
Belevágnék egy komolyabb erősítő építésébe, melynek digitális hangerőszabályzása van. Ezen a téren nem igen vagyok otthon, nézegettem kapcsolásokat, de nem igen szeretnék nyomkodós megoldást. A kérdésem, hogy hogy lehet hagyományos potméterrel vezérelni egy digitálisat. (Esetleg ha valalinek van, mi a véleménye az STK4191-ről? 36V-ról menne. Nekem kisebb STK-m van, az remekül szolgál.) Üdv.
Szia! Mérj AC és DC feszültséget a kábel helyén! Valami pompás hurkot készítettél.
Szia! A hangerőszabályzót a témájában érdeklődd meg. Az STK kifutott gyártmány, eredetit bajos szerezni, az utángyártottakról pedig rossz vélemények születnek.
Rendben, addig szellőztesd ki az égett szagot
![]()
Üdv. hidalt végnél forduhat elő, hiszen ott a" -" kimenet is jelkimenet. Vagy normál kétcsatornás működhet úgy, amit Spafitól lestem el én is, hogy egyik csatornát invertálva használják, így kedvezőbb a terheléseloszlás a két féltápon. Ergo kevesebb puffer, vagy nem fuldokló basszus. Persze az invertált csatorna miatt lehetnek galibák, mivel ott a piros csati a nulla, a fekete meg a kimenet. A hálózati védőföldön keresztül, vagy egyszerűen összeérintve a két fémdobozt sikerülhetett rövidrezárni a végfok kimenetét a szkópkábel harisnyájával.
Üdv kolegák!
Segítséget kérnék tőletek! Egyik ismerősömnek van egy Pioneer XRP460R típusú HiFi erősítője mely egyik napról a másikra bemondta az unalmast. Először kiégett a hálózati biztije melyet kicseréltem egy ugyan olyanra azután pedig az STK4192 II végfok IC pozitiv es negativ táplábai pattantak el vagyis elégtek. A hifi soha nem volt túlhajtva vagy piszkálva. Gyári hangfalaival volt használva. Viszont ilyen vég Ic-m az nekem van itthon pár darab. Szerintetek ha az ict kicserélem ugyanez lenne a helyzet? Egyet fel tudok érte áldozni. ![]() Mielőtt elfelejteném a végfok panelen van együtt a védelem is és működik rendesen. Tudtok segíteni nekem? Előre is köszönöm.
Szia! A hálózati biztosíték kiégése alkalmával gyanakodni kellett volna, hátha nem anyagfáradás okozta és áramkorlátozóval újraéleszteni. Most be kell rakni egy másik IC-t, hogy nulláról indulhass.
Lehet hogy pontatlanul fogalmaztam kifejezetten arra gondoltam hogy az erősítő gyári előfokának nem e lesz probléma hogy a trafó csere miatt nagyobb feszt kap illetve hogyan lehetne megoldani hogy esetlegesen ne menjen tönkre .
Lehet, hogy ma mégsem fogok neki állni fabrikálni. Úgy leültem most ide, hogy valahogy nincs kedvem.
Ez tud hidat is, elvileg H osztályú, bár csak sima komplementer párokat találtam benne, és érdekesség, hogy csak + és - betápja van, tehát a földet nem kapnak a végpanelek. A föld az doboz.
Gondoltam előveszem a saccográfomat és rámérek a trafó kimeneti feszültsége alapján mit tudhat. (ugyanis legfeljebb ott férek hozzá, ha nem akarom nagyon szétbombázni). 4 vastagabb szekundere közül 2-2 ben párban 40Vac-ot mérek, de összességében nem 80Vac van a két mondjuk szélső közt, hanem 0V. Ha a doboz és a leágak közt rámérek, akkor a fele, 4x20V van jelen, ugyebár mind a 4 leágazáshoz képest.
Ha üzem közben multival rámérsz a hangkimenet kapcsaira ( a földhöz képest ) és mind a hangszóró + mind a - csatiján mérhető ac feszültság, akkor ez okozhatta az olvadást. Engem személyszerint érdekelne egy kép a belsejéről. Egy H osztálynál érdekes tápfeszkiosztás az amit mérsz. Bár kínában bármit oda mernek írni bárhová. Az hogy hidalható, megerősíti a gyanút, hogy az egyik csatorna alappól invertált, tehát a negatív hangszórókimenete nem a testen van. Viszont a mérésed arra a következtetésre juttat, hogy mind a két oldal alapból hidalt. Ekkor viszont hazugság a " hidalható" kifelyezés, hiszen hidat csak akkor tudunk hidalni, ha a két végfok külőn tápon van. Mondjuk ez is elképzelhető, de én még nem találkoztam ilyennel.
Megmérem ezt az üzem közbenki ac feszültségeket. Lehet külön tápos -de közös trafós- és nem közép kivezetéses a szekunder. Azért nem látok 80V-os kimenetet, pedig kéne elvileg... Viszont csak 2x40 -et (kapcsok közt) vagy 4x20-at (a dobozhoz képest) mérek.
Van Bridge kapcsolója és 1db Bridge kimenete is, csak a speakon dugót át kéne tegyem +2, -2 -re. Azt még nem próbáltam.
Szóval a hsz kimenet (-) az a doboz, és egyben a védőföld is, mindkét oldalt.
Szia! PA erősítőknél gyakori, hogy a táp leng az erősítő testhez képest és a trafó megcsapolás, vagy csak egyszerűen a pufferközép adja a tényleges kimenetet. Ilyen erősítőknél csatornánként független szekunder kell a hidaláshoz.
A tegnapi mérésednél ezek szerint a mérőzsinórod volt a műterhelés ![]()
Ezen most jót nevettem
![]() ![]() ![]()
Itt egy link nagyon egyszerű QSC erősítő rajzához, tanulmányozhatod rajta a topológiát.
Viccen kívül bár valóban ellenálláshuzalra cserélték már gyárilag szegény méróvezeték belső erét, bizonyos nagyfrekis reflexiók csökkentése céljából, de ezt az áramot a külső árnyékolás vitte a "főd" felé.
Azt meg tudod nézni hogy a tranyók alatt van-e szigetelés? Valamint hogy a két oldal külön hűtőn van-e. Reloop is rávilágitott néhány PA topológiára, ahol a jobb hőátadás miatt inkább direkt fogatják fel a hűtőre a tranyók tokjait és inkább a tápközepet hozzák ki kimenetnek. Bár ez még mindig nem magyarázza meg a mérővezeték megolvadását.
Szia! A megvalósítás módját magam sem tudom, de a lehetőségeket számbavéve - az erősítő tényleges kimenete és testpontja közé közé került az érintésvédelmi földön keresztül a mérőzsinór - változatot tenném meg tétre befutóra
![]()
Hello.
Már nem vagyok otthon, amik vannak fotók a gèp belsejéről, meg nem bizonyítják azt egyértelműen, hogy van e lapka a tranyók alatt. Ahogy így elnézegettem. Feltölteni sajna nem tudom ahhoz túl nagy, és a mobilnetem is le van lassítva. Köszönöm az eddigi válaszokat.
Mit javasolsz, hogy kukkancsak bele mit tud mègis, mert szokás szerint nem bírok magammal ?! Akkor ezek szerint nem lehet máshogy csak leválasztó trafóval méricskélni?
Feszültségmentes állapotban csipogtasd ki a jelgenerátor, erősítő KI/BE menetek és a szkópzsinór viszonyát az életvédelmi földhöz. A három eszköz közül lehetőleg csak egy kapjon védőföldet, ha a vezetékek amúgy galvanikusan összekötik a készülékházakat. Számolj majd be a tapasztaltakról mielőtt ismét áram alá helyeznéd őket!
Tehát, a szkóp kapott védőföldet, az erősítő és a laptop is. De ezek közül csak egyedül a laptop töltő az ami nem vezeti át a gépbe a védőföldet a szekunder kimenetén, csak valami pár k ohmos kapcsolatban vannak.
A hozzászólás módosítva: Szept 21, 2015
Bár nem tőlem kérdezted, de szertnék válaszolni. kikapcsolt erősítőnél, először mérd meg, hogy van-e egyenfesz a hangszórókimeneteken. Mind egymáshoz képest, meg a fémdobozhoz képest is. Ha nincs rajta (legfeljebb pár milivolt) akkor ohmmérő/ szakadásvizsgáló állásban a test és a kimetek között leellenőrizheted, van-e valamelyik pólus és a test között összeköttetés. Három lehetőség állhat fenn. Vagy a hangszórókimenet egyik pólusa és a test között mérsz zárlatot, akkor valószínűleg az a nulla, vagy mindkét pólus szakadást, esetleg néhányszor 10-100 ohmot mutat. Ekkor nagy valószínűséggel hidalt a végfok. Harmadik, hogy valamekkora ellenállást mérsz (1-10 ohm) az egyik, sokkal nagyobbat a másik póluson. Ekkor a kisebb lesz a kimeneti nulla, de földhurok brumm ellen beépítettek a védőföld és a jelföld közé valamit. Ezekután köss a kimenetre műterhelést. Nem fontos 4-8 ohm, akár 10-20 is lehet. Ha nem teszel rá semmit, az is jó lehet, csak néhány erőlködő hisztizik miatta. Bekapcsolva az erősítőt, még jel nélkül nézzd meg voltmérővel. Van-e egyenfesz a kimeneteken a dobozhoz képest. Sima végnél nem is lehet, ám hidaltnál lehet, ha nem szimmetrikus tápról megy. Most adj a bemenetre valami jelet. (Bár van jelgenerátorom, de inkább a lányom régi mp3 játszóját használom tesztelésre, Van rajta frekimenet, szinusz, négyszög, natúr gitárhang stb.) Itt még nem a mérőjel minősége fontos. Öszedobhatsz egy kis teszthangszórót is , kis félvattos hangszóró sorosan 100 ohm, meg egy pár mikrós leválasztó kondi. Ezzel a hangszóróval halgass bele a jelbe, a doboz és a kimeneti csati +, majd a doboz és a kimeneti csati - pólusa között is. Ha az egyik pólus és a doboz között sem hang nem hallható, se egyenfesz nem mérhető, ráadásul még alacsony ellenállást is mértél a test felé rajta, akkor kinevezheted gnd-nek, függetlenül attól, hogy akár piros színű,vagy + jelet írtak rá. Ha mind a két póluson megjelenik a jel, akkor függetlenül attól,hogy van e rajta DC vagy nincs, csak a dobozhoz képest tudsz mérni. Ekkor a szkóp hidegpontja az erősítő fémháza lesz, a mérőcsúccsal pedig külön-külön tudod mérni a kimenet két pólusát. Hídnál a mért jelet szorozzd meg kettővel, majd ebből számolhatsz. Remélem tudtam valamit segíteni.
A hozzászólás módosítva: Szept 22, 2015
|
Bejelentkezés
Hirdetés |