Fórum témák
» Több friss téma |
Fórum » Szikraforgácsoló
Erosimat gépkönyv
Több cég gépkönyvekre szakosodott, természetesen megfelelő "bevételi elvárások" mellett. ![]() Cégnek megéri. Láttam, javítottam másoktól beszerzett fénymásolt gépkönyvek alapján. Azért kiváncsi lennék rá, mit szólnának hozzá a szerzői jog védelmezői? CD-DVD másolás, forgalmazás nuku, gépkönyv Yes?
Lehetne merőlegesen is forgácsolni vajon, pl egy heggyel? Mert azzal lényegében a marást is ki lehetne váltani elég olcsón.
Ha megnézed a nemrég hozott linkeket, van rá példa. Megfelelő pozicionáló rendszerrel sok feladat elvégezhető. Persze a sebessége nem hasonlítható össze egyéb forgácsolási eljárásokkal.
[quote "A folyamathoz szükséges dielektrikum petróleum, aromás szénhidrogén, transzformátor olaj lehet." Máshol megemlítik a vizet és a levegőt is.]
Vajh miért érzem a cinizmust a válaszaidba? Sebaj,. Való igaz a felsorolás így egész. Ennek ellenére minden ebben a témában kezdő kisérletezőt óva intenék a víz használatátol. Mert ha figyelmesen olvassuk az általad belinkelt oldalakat, ott is ioncserélt vizet említ az író. Mellékes adat, mikor nincs csúcsra járatva a termelés 3-4 havonta 600 l azaz hatszáz liter dielektrikumot cserélünkEnnek oka van. A ptróleum használható, kis mennyiségben is hozzáférhető, viszont nagy figyelmet igényel ( nem ajánlott egyedül hagyni munka közben). A trafó olaj viszont hát nem tudom mellik bezin kúton v tesco-ban árulják. Hozzáteszem nem akarom senkire ráerőszakoli sem magamat sem az ismereteimet. Igaz jómagam nem épitettem ilyen berendezést. De talán az a néhány év amit mint villanyász ennek a technikának a társaságában eltöltöttem némi ismeretet rám ragasztott. Szóval ha kell az Erosimat rajz akkor csak jelezze aki úgy gondolja. Nem kondis, áram generátoros, nem is pic vagy avr.
Semmi cinizmus. Amikor használtam, petróleum volt benne. Kérdeztem: "-Igen ez való bele." Mint írtam, 2 munkahelyemen, ahol találkoztam vele, nem nagy sorozatokhoz, iparszerű gyártáshoz használták, hanem 1-1 speciális szerszámhoz alkalmi használattal. Volt, mikor hónapokig feléje sem nézett senki.
Hiányos tudásom miatt kezdtem utánaolvasgatni, ahol ugyanezt említették. Természetes dolog, hogy nagyipari sorozattermeléshez megkeresik a legoptimálisabb anyagokat, mint ahogy ilyen célra a trafóolaj sem elérhetetlen.
Gyakorlatilag akkor ezzel nyákot is lehet nagyon gyorsan, sorozatba gyártani. A nyák negatívját kell kimarni (persze szikraköz távolsággal kisebb méretben), és azt használni elektródaként, így gyakorlatilag pár 10 másodperc alatt elkészül bármekkora nyák 1 oldala.
Jelenleg nincs pénzem, de talán össze tudok rakni valami primitív mintaelektródás változatot, kíváncsi vagyok, mennyire lehet leegyszerűsíteni.
Akkor én most jelzek! :peace:
![]() Az előző oldalon szerepel egy eladó példány, rákérdeztem az árára meg a paramétereire, nem lenne rossz csak sajnos nincs rá keretem. :no:
Bizonyára megoldható a feladat, azért a pillanatok alatt azzal lesznek gondok.
Ennek a technológiának a megmunkálási sebesség a legfőbb hátránya. A szükség törvényt bont alapon, olyan speciális, és szükséges műveletek elvégzésére alkalmas, amit más fém megmunkáló eszközökkel káptelenség vagy csak iszonyatos anyagi ráfordítások árán lehetséges. Amit a videón lehetett látni azt kézzel vezette a srác, ha ezt CNC-re akarod vinni házi körülmények között az sok kisérletezést és mégtöbb anyagi ráfordítást igényel. A megkívánt minőség eléréséhez. Gondolok egy közepesen bonyolult nyák rajzolatának paramétereire. Minden esetre HAJRÁ én sok sikert kivánok. ![]()
Ebben az esetben a válaszodban benne van a kulcs. Speciális szerszámok alkalmilag. Még egyszer elmondom csupán az ördög ügyvédjének szerepét vállaltam magamra. Az általam ismert buktatók felsorolásával, ill ismertetésével, szeretném a téma továb gondolását a realitás és kivitelezhetőség medrében tartani. Pl Tesla tekercs jópofa kisérleteket lehet vele végrehajtani vannak a témának szerelmesei, de a névadóján kívül tudja valaki mi a konkrét gyakorlati haszna?.
Nem szeretném, ha a házi szikra masina is erre a sorsa jutna. Ezért mindenkinek sok sikert kivánok. ![]() Idézet: „...ha ezt CNC-re akarod vinni házi körülmények között az sok kisérletezést és mégtöbb anyagi ráfordítást igényel” Akkor is, ha már van egy cnc? (pontosítok, még darabokban van, de készül) Az igazi kihívás szerintem a z-tengely vezérlése, mert ott kellene valami visszacsatolás a szikraköz miatt. Erre van valakinek ötlete?
Szép gondolat, de valószínűleg a fél nyákot sem fogod elkészíteni, mert mihelyt megcsinálod az első szigetet, megszakad az íved. Vagy mindenhol rövidzár lesz?
![]()
Később rájöttem, hogy minden szigethez külön kéne hozzávezetés, szóval nem jó megoldás.
Igen, Akkor is ha van v lessz cnc.
Mivel nem lehet adott előtolási értéket be állítani. Mert ez függ anyag minőségtől, áramtól, szerszám mérettől, stb. Ezt a felsorolást még sokáig lehetne fojtatni mennyi mindetől függ, mennyi idő alatt tesz meg az elektróda néhány mikront, jobb esetben tizedet az anyagban, adott idő alatt. Pl nem kispájás géppel 35-40mm hossz hullámos forma 0,6mm szerszám 5mm mélység kb 30perc. Az megmunkált anyag st32minőség, vörösréz szerszám. Tehát szükséges méréssel ellenőrizni az áramot,(ha zárlat van kiemmelési parancs) . Szükség van a szikraköz variálhatóságára, mivel azt mindig össze kell hangolni a teljesítménnyel. mivel nem tuhatod milyen dielektrikumot használsz ( levegő, petróleum, egyéb aromás szénhidrogének.). A folyamatosan termelődő hulladék anyag eltávolítása fontos a munkaárokból. Mivel lassíthatja a fojamatot. Őblítés, árasztás, levegővel mincs tapasztalatom. Tehát létrejőn a szikra, mérem az áramot telsítmény áram rendben, halad a cucc. Zárlat v beégés, áram fel, fesz le, haladás megáll, cuucc elindul anyagból kifelé. Addig amíg a rövidzár megszünik. Közben nincs szikra. Rövidzár megszünt, kiemelés megáll. Vissza kapcsol a szikra, elindul a megmunkálási irány. . Egyenlőre ennyi, de ezek csupán a minimum alapok.
Azért, a probléma megoldása nem olyan vészes.
A szikraforgácsoló csúcs mozgását nem cnc szerint kell végezni, hanem mint a rajz plotter, vagy mint a nyomtató teszi. Ekkor úgy készül a rajzolat, hogy a csúcs utáni rész teljen elkészült, a mögötti rész meg vár a sorára. De ebben az esetben vezérelni kell a forgácsoló csúcs működését. Mondjuk jobb olyan nyák rajzolatot készíteni amely RF GND területtel rendelkezik, és minimális az eltávolítandó réz mennyisége. A topik elején feltett videó megdöbbentő ![]() De megadja az ihlet forrását, ott avr procival, gyengébb képességű egérmozival épített gép van, emlékeim szerint forráskóddal mindennel. Szóval az ötlet nem elvetendő.
Igen, visszacsatolás alatt valami ilyesmire gondoltam, csak egyszerűbbre számítottam...
![]() Eszembe jutott olyan megoldás is, hogy úgymond fix programot írni rá: úgy képzelem, hogy az elektróda lemegy adott z mélységbe, ahol megtörténik az első leválasztás, majd vissza kiindulási állapotba. Aztán újra lemegy, de most 0,01 mm-el lejjebb, mint az előbb, majd vissza alaphelyzetbe. Következőre 0,02 mm és így tovább. (a számokat csak hasaltam) A cégnél mintha valami ilyesmi mozgást végezne, pedig az egy komoly masina. Persze nem tudom, mennyire működne ez a verzió, de ha netán igen, akkor szinte csak a cnc kell meg a szikra "dolgozó" része és kész. (kicsit talán túl egyszerű is, biztos, hogy ha működik, akkor is sok kísérletezést igényel, különböző anyagok, elektródák, hűtőközegek, fesz.-és áram paraméterek, stb. kipróbálása mellett...) Errő mi a véleményetek?
Lehetséges megoldás követő vezérlésre:
Pozicionál a gép, lemegy a fej, elindul a szikra. Elfogyott az anyag, letalpal a szigetelő alapra, nem folyik áram. Fej fel, megy a következő pozícióra, kezdődik elölről a folyamat. Kisebb, néhány alkatrészes panel elképzelhető vele, de A5-ös lap, több "százlábú", többszáz SMD alkatrész? ![]()
Nem tervezem, hogy NYÁK-ot készítek vele, arra ott lesz a cnc gép és egy marófej. Sokkal egyszerűbb, gyorsabb. Kis lemezekre meg marad az UV.
Én inkább fröccsszerszámokat kiviteleznék ezzel. Tervezés alatt van egy kis asztali fröccsöntő, első körben 50 ccm töltettel. (ez a max., ha működik, lehet lesz nagy testvére is) A kisebb, egyszerűbb alkatrészekre még mindig ott a cnc a marófejjel, de elég egy kicsit összetettebb forma és máris bukott a terv. Nem jut eszembe hirtelen jó példa, amiről PrintScreen-t tudnék küldeni, de talán elképzelhető a dolog. Lehet, hogy ettől egyszerűbb lett a képlet, lehet hogy nem. (NYÁK-kal szemben kisebb felületű elektróda kell, de nem csak pár tizedet kell lemenni, hanem sokszor több 10 mm-t...) Nyilván ez időben sok, de a cégnél is elmennek fél műszakok 1-1 komolyabb fészek legyártása során...
A fix program jó meg oldás is lehet, ha
![]() 1rész: ami a munkafázisban felügyeli a feszültség és áram szinteket. Az erosimat esetében ekkor kb110V mérhető az anódon. 2rész: a felületfelvétel, bemérés ahol a fej lassújáratban megközelíti és megérinti a munkadarabot,ekkor megáll. Nincs kiemmelés, nincs munkavégzés az anódon mérhető fesz kb 24V ebben nem vagyok biztos nincs előttem a rajz, és anyi amper ami elég a stabil méréshez+károsodás nélkül fenntartható a zárlat amíg belövöd a paramétereket. Ennek a résznek a szerepe mint ahogy az elején is írtam a felület felvétel, ezzel adom meg a gépnek a megmunkálás kiindulási pontját. Ezek után lehet meghatározni a megmunkálási mélységet. Ezáltal azt hiszem leszögezhetjük, szükség van a folyamatos kontrollra. Mivel bármikor, szennyeződés, vagy egyéb ok miatt megszünhet a szikra (zárlat). Ebben az esetben ha nem áll le az előtolás simán megpróbálja keresztül tolni az anyagon az anódot. ami hát nem az igazi. Az egyszerűbb gépeken ezt a folyamatot kapuzott áramkörök vezérlik. Programozással kiválthatóak. Kell egy alprogram a munka ciklusra ami kiemel ha zárlat va, és újra indítja a munkaütemet ha megszünt a zárlat. Kell egy alprogram ami vezérli a felület felvétel esetén az érintést. Esetleg továbbítja az adatokat megfelelő címzéssel a megmunnkáló programfelé amit a mérő rendszertől kap.
Az a mozgás amit a cégednél végez a masina, az a kiemelés. Ez a legtöbb szikra masinában benne van. kikapcsolható v szabályozható megmunkálási folyamat. Olyasmi mint a polaritás felcserélése, a kiszikráztatás stb. Alapfunkció ami az anyagmegmunkálás minősége és pontossága végett szükséges esetenként.
Lehet. Mit értesz "kiemelés" alatt? Pontosan milyen folyamatot? (tény, hogy még nem kérdeztem utána, de volt egy általam tervezett vészek, amit tömbözni kellett és 3-3,5 órán át fel-le járkált a fej; adott távolsággal mindig többet és többet vitt az anyagból, míg végül elkészült a darab =) én ennyit láttam az egészből...)
A kiemelés minden szikrán (tömbszikra) beállítható, v kikapcsolható megmunkálási mód. Az általad leírtak alapján működik. Amit nem látsz az annyi, hogy oda vissza van szikra. Ez a kiszikráztatás. A felületi beolvadás és a homogenitás szempontjából van nagy jelentőssége. Különösen a fröcsöntő szerszámoknál, ahol a felület készregyártása is elérhető. Ezáltal drasztikusan csökkenthető a gyártás idő.
Idézet: „Ezáltal drasztikusan csökkenthető a gyártás idő.” Bele se merek gondolni, hogy ha ez volt a "gyorsabb" eljárás, mennyi idő alatt készült volna el a "lassabb" üzemmódban. ![]() Visszaolvastam pár hsz.-t, végül is akkor működhet a fel-le mozgásos megmunkálás, még ha nem is olyan egyszerűen, ahogy én gondoltam. (némi visszacsatolás mellett) Ez jó, hihetőbbé teszi az otthoni kivitelezés elvét. ![]() ![]()
Félre értés, a gyártási idő csökkenése az utó munkák elhagyásával érhetőek el. Magyarul men kell simítgatni, csiszolgatni, pepecselni vele. Tehát ez a lassabb üzemmód. Ha a kiemelés ki van iktatva akkor is ki emel, viszont nem annyit amennyi be van állítva. Csupán addig megy fel amíg el nem éri az ideális ív pozícióját, és egyből elindul a megmunkálási irányba. Az EROSIMAT doksiban ott van a mérő áramkör ami a műsort csinálja. Az egy használható kiindulási alap lehet. Én sem elktromérnök vagyok, csupán villanyszerelő. Mivel egyedüli elektromos vagyok a cégnél ezért kénytelen voltam jobban beleásni magam a témába, mint egy átlagos villanyász. Megpróbálok valamit kiokoskodni, azér minden segítség jól jön
![]()
Tehát te is nekiveselkedsz egy ilyen szerkezet építésének?
![]()
Tisztelt Fórumozók.
Kézi gravírozóra keresek ötleteket. Amit keresek egy kicsit ponthegesztő, és az ívhegesztő elvén működhetne. Fémet szeretnék elektromos úton "megégetni" elszínezni. Antiknak tűnő kardok, tőrök pengéjét kellene meggravírozni. Valahol a neten láttam egy ilyen kézi eszközt, de sajnos nem találom. Ha tudnátok ötletekkel segíteni, illetve ha valaki tud weboldalt. Köszönettel:alux
Először örülök ,hogy felvették a szikraforgácsolás témáját, az elektronikában kezdő vagyok, de talán a jelenséget tárgyalva, tisztázni lehet egy két félreértést.
Két vezető között dielektrikum van. Erre egyenfeszültséget kapcsolunk. Közöttük a letörési feszültség felett először energia csatorna alakul ki, a katódból elektronok áramlanak a dielektrikum részecskékből az anód felé , útjukban ionizálják azt. Az áram sűrűség megnő energia hatására a dielektrikum elgázosodik. A térben kialakuló ionizált gázmolekulák az elektron nyaláb sűrűségét megnövelik nem engedik szétnyílni. A vezető csatornán keresztül megkezdődik az energia tárolóban ( pl kondenzátorban )felhalmozódott energia felszabadulása. A vezető csatornában az ellenállás tízezred ohm alá esik az áram sűrűsége több tízezer A / cm 2- re nő. Az energia nyaláb elérve az anódot ( megmunkálandó felületet ) azt megolvasztja , az energia áramlás még folyik a mágneses tér ereje (azonos töltése folytán) a megolvasztott fémet a dielektrikumba lökve szétrobbantja , és lehűl. Ekkor az energia nyaláb megszűnik, anód – katód távolság helyileg megnő, a következő kisülés az elektronika feltöltődése után ott képződik ahol az elektróda távolság kisebb. Ennek eredményeként a katód alakja leképeződik az anód szerszámban. Az áram mozgása során a katód felé pozitív ionok áramlanak, azonban ezek hatása elhanyagolható nem károsítja az elektródát. Az anyag leválás tehát a megolvadt fém eltávozásának eredménye, ennek energia felhasználása igen kicsi 0.8 KWh/kg . Az olvadás hatására az anód helyileg felmelegszik (A3 fölé) így kb.20-200 mikronnyi mélységben beedződhet. A levált fém mennyiségét a térrészbe jutó energia nagysága határozza meg. Ezt a feszültség szaggatásával érik el Ha a két fém között jelentős tulajdonság különbség van .egyik elektródává, a másik .munkadarabbá válik. Jó vezető képesség,(elektromos és hő, ami kézen fogva jár) és magas olvadáspont adja az elektródát ., a munkadarab általában acél( vas lehet). Elektródának klasszikusan vörös rezet( minimális ötvözésű rezet) használnak, de régebben használtak sárgarezet(Cu Zn) de még zamakot is (Zn Al Cu) és alacsony ötvözésű aluminiumot. De az iparban a vörös rezet , és a grafitot használják (a grafit olcsó, könnyű a megmunkálása , nincs olvadás pontja, jó vezető stb). Így használhatunk wolfrámot is de az drága (egy felvetésre válaszolva) . Három fajta szikrát használnak, tömb , huzal szikrát(ahol 0.4 -1 mm átmérőjű huzallal vágnak), indító szikra amivel furatot indítanak, vagy beletört szerszámot vesznek ki( itt az elektróda sárgaréz anyagú lyukas cső). Még egy dolgot a pulzálás—el kell távolítani a levált fémgolyókat a felületről, fel majd hirtelen lemozgása az elektródának kimossa a dielektrikum segítségével a golyókat az üregből, ez a pulzálás. Most egy pár adat a gépekről: A munka feszültség 40V, modernebb gépekben 65- 80-160V lehet. Az átfolyó áram 15-25A ,ez a gép felvétele kisüléskor szikra folyamatban ennek többszöröse. A frekvenciát és kitöltési tényezőt lehet változtatni nagyoló üzemmódban 5-800 Hz Simítóban 2000 Hz, polírozni 20 000Hz –et használnak. Ehez tartozik egy 5V-on működő vezérlő kör., mint láttuk az elektródák nem érhetnek össze, a távolságot szakszóval szikraközt ellenállásmérésével tartják. 1ohm ellenállást elérve működik a szikra . Összegezve: Kellene egy 40V feszültségű 5-800 , és 2000 körüli frekvenciájú oszcilátor, a kisülést kondenzátor adná. A szikraközt 5V-os kör ellenállás mérése adná. Dielektrikumnak kezdésnek ioncserélt víz is megteszi. Ezt megvalósító áramkört keresek, többet nem írok így is sok ez egyszerre. A reagálás után leírom hogy kellene ezt a rendszert a CNC technológiába ültetni.
Tettem egy lépést előre, vettem ultrakondikat (2,5V 2600 farad), egyet rövidre zárva elég brutál áramok tudnak folyni, 400-500A is, a hegesztőkábel rendesen felmelegedett. Ide kellene készítenem egy szimpla félhidat, ami lehetőleg 600A alá korlátozza az áramot (adatlapon ennyit írnak max áramra), de úgy láttam, hogy a legtöbb FET belső ellenállása épp akkora, hogy 2,5V feszültség esetén éppen megfelelően alacsonyan tartja az áramot. Igaz, 40 percig töltöttem 2,5A-el, mire elérte a 2,3V-ot, de jó pár zárlat után is maradt 1,5V rajta. Szerintem ezzel majd lehet vágni 1-1.5mm-es fémlemezeket, dielektrikum nélkül (ahogy az előző oldalon linkeltem videókat).
Van egy tesztvideó, itt csak hozzányomtam wolframpálcát egy dobozhoz. |
Bejelentkezés
Hirdetés |