Fórum témák
» Több friss téma |
Fórum » Labortápegység készítése
Hello! Nem! Mert a táp kettős tápfeszültséget igényel. A főtápfeszültségnek a GND pontja a C1 negatív pontja. És ehhez képest kell egy -5V feszültség is.
Vagy olyan kapcsolást építesz amelyiknek nem kell negatív segédfesz (pl. 723-al), vagy olyan kapcsolóüzemű tápot keresel (halogén táp) amiről le tudsz venni egy ellenütemű váltakozófeszültséget. Utóbbi esetben a diódákat gyorsdiódákra cseréled, és maradhat az eredeti kapcsolás.
Sziasztok!Megvan valakinek az alkotó-s féle átrajzolat? (V1.4.2) doksija mert az alkatrészek megvannak csakhogy most marnám a nyákot és raknám össze csak sehol sem találom!Hálás lennék ha segítenétek!
Köszönöm!
Ez az!Nagyon köszönöm jövök egyel!! Állok is a paneloknak neki! Köszönöm mégegyszer!
Az a baj hogy ezt a nyáktervet nem tudom nyomtatni mert A5 ös papírom van és nem fér el sajnos
![]()
Ezt fekvő helyzetű A5-re illesztettem. Gondolom, ezt fel tudod használni.
Üdv. Ennek a labortápnak a megépítésén vagyok éppen,viszont hibába ütköztem mivel nem tudtak a boltba sem ,és itthon sem találtam 0,15ohm-os 5W-os ellenállást. Miből tudnék ilyen alacsony értékű de nagy teljesítményű ellenállást készíteni?
Hello! Párhuzamos kapcsolással, pld. három 0,47ohm/2W-ból. Stb..
Találtam itthon 2db 1ohm /5W-osat. Ha azokat párhuzamosan veszem jó lesz még a táp? Másik kérdés: Egy középmegcsapolásos 2x22,2V~ 2A-es trafót akarok használni,de diódahíddal. Hogyan tudom mindkét ágát a trafónak úgy egyenirányítani hogy csak 1 feszültségem legyen de 2x árammal?
A két 1ohm párhuzamosan 0,5ohm. A táp maximális terhelőárama kb. 0,65V-Rs lesz. Vagy is így 1,3A körül lesz. Ha a trafód 22V-os, akkor legfeljebb 24V lesz a kivehető feszültség. De a képen látható 2200µF pufferrel, maximum ez az 1,3A lesz elérhető. Az amperenkénti 1000µF szűrés a minimum lenne, de inkább a 2200..4700µF a megfelelő.
Ha középmegcsapolású a trafó, akkor sok mindent nem lehet tenni a terhelőáram növelésére. Csak akkor nő az áram, ha párhuzamosan kötöd a szekunder tekercseket. Jelenleg sorba vannak kötve. De azt átalakítani csak a középmegcsapolás bontásával lehet. De ennek az egy szem 2N3055-nek, az a 2A is már elegendő munkát fog adni. Egy Weller pákányi hőt kellene szegénynek így is leadni.
És ha 31V váltófeszültséget használok? Akkor gondolom növekszik a maximum kivehető feszültség is (A 3055-ösöm nem féltem vadi új és eredeti MEV papámtól örökölt darab,ez még anyagból van.
![]()
Azért ha már labortápot készítesz, akkor annál nem egy utolsó szempont ha a kimenő áramot is tudod állítani, ami ennél a kapcsolásnál nem állítható. Néhány plusz alkatrésszel sokkal jobban is meg lehet ezt csinálni (lásd a régebben feltett rajzom), és akkor a használt sönt értéke sem kritikus, mert a referenciafeszültségből hozzá lehet még adni tetszőleges nyitófeszt a belső current limit tranyó számára.
Jobb a béke: tégy 2 db. 2N3055-öt, 1-1 emitter ellenállással (0.1-0.2 Ohm). Valamilyen ellenállásdrótból megtekerhető.
Jelenleg 1,1A-t tudtam max kihajtani a tápból,sajnos így még langyosra se melegszik az öreg MEV 2N3055. Negatív előfeszültségből mekkorát kell adni a 723-nak hogy beálljon a kimeneten a stabil 0V? Jelenleg 3,5V van folyamatosan a kimeneten,ha ezt sikerülne akár 1V-ra leszorítani már örülnék.
![]()
Tanulmányozd az adatlapját, ott vannak a kapcsolások vele. A téma képei közt is sok megoldást lelsz. Mekkora bemenő feszültséggel (mennyit esett a sec, fesz.?), mekkora kimenő fesz.-nél 1.1 A? Emlékezetem szerint 5 V kell.
Sziasztok! Ezt máma találtam Bővebben: Link mit szóltok hozzá? Szerintem elég ötletes, és jó benne hogy könnyen beszerezhető alkatrészekből, viszonylag olcsón pik pakk össze lehet rakni
![]()
4V körül,nem mértem pontosan de 30V bemenetnél 26,6V-ot mértem a kimeneten (stabil 30V bemenet egy másik labortápról) és mindezt 1,1A mellet. Az áram akárhogy terheltem a tápot nem tud feljebb menni az ellenállások miatt.
Idézet: „Az amperenkénti 1000µF szűrés a minimum lenne, de inkább a 2200..4700µF a megfelelő.” Ezen program szerint hálózati transzformátor után kétutas egyenirányítás esetén az A -enkénti 1000µF 5V rippli feszültségat eredményez. Így, ha 22V~ áll rendelkezésre, az egyenirányítás után kb. 28.28V DC -vel számolhatunk. Hogy az áteresztő darlington tranzisztornak minden esetben maradjon kb. 1.4V kollektor - emitter feszültsége 1A terhelő áram mellett, a maximális kimenő feszültség 28.28V - 5V (rippli) - 1.4V (UCE) - 0.65*Iki (RS*IKi) = 21V Látható, hogy legegyszerűbben a bemenő feszültség növelésével lehet a kimeneti feszültséget növelni. Ha ez nem lehetséges, a puffer kondenzátor kapacitását kell jelentősen növelni. 10000µF esetén az előbbi esetben a maximális kimenő feszültség 28.28V - 0.5V (rippli) - 1.4V (UCE) - 0.65*Iki (RS*IKi) = 25.75V A hozzászólás módosítva: Aug 24, 2016
Mint írtam a puffer elkó 6300µF /50V (100nF szűrés). A trafón úgy vannak elosztva a tekercsek hogy: 35-22-0-22-35. Mivel sima diódahíd van bent,így azon gondolkoztam hogy a 0-22V helyett a 0-35-öt választom,viszont az az aggodalmam hogy elszállhat a 723,mivel annak maximális feszültsége 40V adatlap szerint.
Elméletileg egy 27V -os szekunder feszültségű transzformátorral lehetne kihozni a kívánt maximális 30V -ot a kapcsolásból. Ekkor - hangsúlyozom, elméletileg - 38.18V a puffer feszültsége. Egy kis hálózai feszültség ingadozást (+5%) beleszámítva, ekkor is meghaladja a 723 tápfeszültsége a 40V -ot....
A kimeneti feszültség maximumát kellene csökkenteni, ha továbbra is a 723 -at szeretnéd felhasználni. 22V~ szekunder feszültségről (15000uF) pufferrel 2A esetén elérhető a 25V (24.93V).
Akkor maradok a 22V-os szekunder feszültségnél,és növelem a pufferek méretét. Köszönöm a segítséget.
![]()
Csak 2 percet néztem belőle, első ránézésre egy laptoptáp, és utána van kötve egy step down konverter aminek szabályozható a feszültsége és az árama is, plusz a műszer. Kb. ennyi.
Azt megjegyezném, hogy ebben az esetben (30V-26.6V)*1,1A=3,74W hő képződött kb.
Ahhoz, hogy megizzaszd a tranzisztort, rövidzárlatba kellene raknod a tápod kimenetét, hogy mind a 30V 1.1A mellett elfűtésre kerüljön, tehát kb. 33W. Csináld meg ezt a tesztet, és akkor számolj be, hogy mennyire lett meleg a tranzisztor. Egyébként attól, hogy régi, vagy öreg, vagy bármi, nem sokat számít, inkább az, hogy mennyi hőt tud eldisszipálni, és milyen jól tudja a hőt a tok leadni. Ezen kívül arra kell figyelni, hogy ne üssön át, tehát bírja a feszültséget, és az áramot. Berakhatsz egy bármilyen bika FET-et, vagy bármit, lehet 200V 100A-es is, ha te 30V 3A-t fűtesz el rajta (90W), valószínűleg ki fog feküdni.
Tehát itt disszipációra kell jobban figyelni igaz? A 723-as ic-vel készült tápot rövidzárba lehet vinni ,úgy hogy a táp ne menjen tönkre?
Sziasztok!
Régebben volt szó róla, hogy a labortáp kimenetére a banán hüvelyre kell egy védő dióda. Ezt hogyan kell bekötni mekkora dioda kell?
A téma képei közt ott a megoldás (többször).
Egy labortápnak a rövidzár is üzemállapota még ha nem is feltétlenül tartósan. Hozzáteszem egy valamirevaló az eleve úgy van elkészítve (méretezve) hogy vagy bírja "bármeddig" ezt az állapotot is, vagy egy adott idő után lekapcsol és vagy úgy is marad, vagy egy adott idő után visszakapcsol. Megfelelő hűtési viszonyok mellett közel 100W-ot is el lehet egy nagy tokos fettel disszipáltatni.
Nem nagyon terveznek analógot 1-2A-nél többre. Ahol ennél nagyobb áramra van szükség, oda sokkal jobb megoldás a kapcsolóüzemű konverter. Persze annak is vannak fokozatai, a mezítlábas egyszerű céláramköröktől (pl. LM2596) a bonyolultabb és drágább, de jóval precízebb megoldásokig.
Sziasztok!
EBBEN a täpegysegben mi mehetett tönkre, ha a kimenetere 12VDC erkezett? IC-t rendeljek bele, ami igyis drotozgatva volt, vagy valami mäst? Hätha akadt olyan közöttetek, akinek hasonlo problemaja volt. LM324 volt benne. A lomexben mostsem forgalmaznak a terv szerintit. Valamikor pär honapja probältam belerakni egy ict, de azzal sem müködött - igy elpakoltam.
Szia!
Írhatnál magyar karakterekkel és helyes magyarsággal is. Feri |
Bejelentkezés
Hirdetés |